JÕELÄHTME  VALLAVOLIKOGU	

Keskkonnaamet
Narva maantee 7a
15172 Tallinn						Teie 14.01.2022 nr 7-9/21/22147-4
E-post: info@keskkonnaamet.ee			Meie XX.02.2022 nr 10-9/2933-6

Seisukoht kallasraja tõkestamiseks nõusoleku saamise taotlusele 

Jõelähtme Vallavalitsuse dokumendiregistris registreeriti 17.01.2022 Keskkonnaameti (KeA) kiri nr 7-9/21/22147-4, millega tegite ettepaneku anda Jõelähtme valla nõusolek Jõelähtme jõel kallasraja tõkestamiseks ning selgitasite, et juhul kui Jõelähtme vald ei anna palutud nõusolekut 30 päeva jooksul pärast käesoleva ettepaneku saamist, esitab KeA KeJS § 7 lg 5 alusel halduskohtule protesti Jõelähtme valla nõusoleku andmiseks kohustamiseks.

Tegemist on kolmanda samasisulise ettepanekuga KeA poolt Jõelähtme vallale. Esmakordselt taotlesite Jõelähtme valla nõusolekut Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks nõusoleku andmist 21.07.2021 kirjaga nr 7-9/21/16163. Jõelähtme Vallavolikogu vastas taotlusele 23.08.2021 kirjaga nr 10-9/2933-1, et Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamise vajadus ei ole vallavolikogu hinnangul põhjendatud ja otstarbekas ega proportsionaalne igaüheõigusega kallasrajal liikuda ning Jõelähtme vald ei anna nõusolekut Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks. 19.10.2021 kirjaga nr 7-9/21/22147 palusite Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (edaspidi KeÜS) § 38 lg 5 alusel Jõelähtme vallalt teist korda nõusolekut Harju maakonnas Jõelähtme vallas Parasmäe külas Kostivere karstiala kinnistul (katastriüksuse tunnus 24504:008:1078) asuva Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks karjataraga. 16.12.2021 kirjaga nr 10-9/2933-4 ei nõustunud Jõelähtme vallavolikogu Jõelähtme jõe kallasraja karjataraga tõkestamisega Harju maakonnas Jõelähtme vallas Parasmäe külas Kostivere karstiala kinnistul (24504:008:1078).

Kirjas nr 7-9/21/22147-4 on KeA seisukoht, et Jõelähtme valla keeldumine nõusoleku andmisest on õigusvastane ja ebaproportsionaalne. Kuna avalik huvi kallasraja tõkestamiseks üleeuroopalise tähtsusega elupaiga hooldamise eesmärgil kaalub ilmselgelt üles kallasraja tõkestamisest tekkiva avaliku huvi riive ja sellest tulenevalt puudub Jõelähtme vallal õiguslik alus nõusoleku andmisest keeldumiseks. Selgitate, et Kostivere Maastikukaitseala kuulub Kostivere loodusalana (EE0010114) üle-euroopalisse Natura 2000 kaitsealade võrgustikku, seal paiknevad Keskkonnaregistris inverteeritud kaitstavad elupaigatüübid, mille säilimiseks vajalikud tegevused (niitmine ja/või karjatamine) on sätestatud kaitsekorralduskavas.

Läbivalt on KeA rõhutanud, et Kostivere karstialal paikneva poolloodusliku koosluse hooldamine on maapinna reljeefist ja ebatasasusest tulenevalt niitmise teel keeruline, ressursi- ja ajamahukas, sest niita tuleb käsitsi ning niide tuleb hiljem kokku koguda. Sellest tulenevalt tuleb KeA hinnangul kaitseväärtuste säilitamiseks eelistada võimalusel karjatamist niitmisele ning loomade karjatamiseks on vajalik karjatara.

Ei ole vaidlust, et loomade karjatamiseks on vajalik karjatara. Samuti ei ole vaidlust selles, et poollooduslike koosluste säilimiseks on vajalik nende hooldamine. Jõelähtme vald ei nõustu aga sellega, et Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamine on käesoleval juhul proportsionaalne meede kaitsekorralduskavas seatud eesmärkide saavutamiseks. Proportsionaalsuse hindamiseks tuleb erinevad huvid kaalukausile seada ning arvesse võtta alternatiivseid võimalusi, millest tuleb valida vähim isikute huvisid ja õigusi riivav viisi. Seejuures ei ole erinevateks huvideks, mida kaaluda meetme soodsus, lihtsus või mugavus kaitseala valitsejale, volitatud asutusele või rentnikule. Olete möönnud, et eesmärki, st elupaigatüüpide kaitsmist on võimalik tagada ka läbi niitmise (Rohustut on küll võimalik niita, aga niite koristamine oleks niivõrd ebatasase reljeefi puhul keerukas). Seega ei ole vaidlust, et Kostivere kaitsealal olevaid elupaigatüüpe saab ja on võimalik kaitsta ka niitmise teel. Enne Kostivere karstiala kinnisasja rendile andmist 2019. aastal eeldatavalt kaitseala valitseja või volitatud asutus seda ka tegi. 

Kaalutavad huvid on poollooduslike koosluste säilimise tagamine ning kallasrajal vaba liikumise tagamine. Niitmise teel elupaigatüüpide kaitsmisel ei ole vajalik Jõelähtme jõe kallasrada tõkestada või sulgeda. Seega on tagatud ega riivata mingil moel igaühe õigust kallasrajal takistamatult liikuda. Karjatamise teel on võimalik elupaigatüüpe samamoodi kaitsta, kui niitmise teel, kuid sel viisil riivatakse igaühe õigust kallasrajal takistamatult liikuda. Eesmärk on mõlemal viisil ühtemood saavutatav, ühel juhul aga riivatakse isikute õigusi, teisel mitte. Seega ei ole KeA poolt soovitud meede poollooduslike koosluste hooldamiseks proportsionaalne. Kaitseala valitsejale, volitatud asutusele või rentnikule soodsama ja lihtsama viisi võimaldamine iseenesest ei ole legitiimne põhjus igaühe õigust vabalt kallasrajal liikuda piirata.

KeA hinnangul ei oma asjas tähtsust asjaolu, et kallasraja tõkestamist taotletakse just nimetatud jõelõigul ja mitte kogu kallasraja ja jõesängi ulatuses. Jõelähtme vald selle seisukohaga ei nõustu. Kui kogu Kostivere Maastikukaitseala kuulub Kostivere loodusalana (EE0010114) üle-euroopalisse Natura 2000 kaitsealade võrgustikku, seal paiknevad Keskkonnaregistris inverteeritud kaitstavad elupaigatüübid, mille säilimiseks vajalikud tegevused (niitmine ja/või karjatamine) on sätestatud kaitsekorralduskavas. Ning eesmärk, nagu KeA rõhutab, on poollooduslike koosluste säilimine, siis ka kogu Kostivere karstiala katastriüksusel paikneva Jõelähtme jõe ja kallasraja osas peaks olema vajalik poollooduslike koosluste kaitsmine. Käesoleva taotluse pinnalt on poollooduslike koosluste kaitsmine justkui vaid osaliselt vajalik.

See asjaolu näitab Jõelähtme valla hinnangul, et tegelik eesmärk on pelgalt formaalse õigusvastasuse tagantjärgi likvideerimine ning rentniku huvide kaitse. Riigivara valitsemiseks volitatud asutus ja kaitseala valitseja on õigusvastaselt lubanud rentnikul kallasraja sulgeda ning selle õigusvastasuse likvideerimine muul moel, kui kallasrada tõkestamata, tähendab rentnikule kulutuste tekitamist, mida rentnik ei oleks kandnud, juhul kui volitatud asutus ja kaitseala valitseja oleksid karjatara rajamise kooskõlastamisel ja lubamisel koheselt arvesse võtnud seaduses sätestatud kohustust tagada kallasraja avalik kasutus ja takistamatu juurdepääs igaühele ning selgitanud välja selles küsimuses Jõelähtme valla seisukoha. Erinevate tegevuste lubamisel Kostivere kaitsealal on kaitseala valitseja ja volitatud asutus jätnud algusest peale asjas tähtsust omavad asjaolud välja selgitamata ning erinevad huvid tasakaalustamata, tekitanud sellega õigusvastase olukorra ning selle kõrvaldamiseks äärmiselt jõuliselt asunud survestama kohalikku omavalitsust.

Karjaaed on teadlikult, mitte kogemata rajatud viisil, et see tõkestab kallasrada ning sellisel viisil karjaaia rajamise eesmärk on rentnikul olnud kulude kokkuhoid. Igaühe õiguse piiramise, st kallasrajal liikumise takistamise, õigustuseks, põhjuseks ja aluseks ei saa olla rentniku kulude kokkuhoid. Olemasoleval kujul karjaaed on rajatud erinevate ametiasutuste (Keskkonnaamet, Muinsuskaitseamet) heakskiidul. Juba karjaaia rajamise ajal ei vastanud selle paiknemine KeÜS‑is sätestatud nõuetele. Kui ei maaomanik, kaitseala valitseja ega rentnik ei pidanud enne karjaaia rajamist põhjendatuks kohaliku omavalitsuse seisukoha välja selgitamist karjaaia paiknemise osas, siis asjaolu, et juba rajatud karjaaia ümberehitamine on rentnikule kulukas, ei ole kindlasti Jõelähtme valla tegevusest tulenevalt tekkiv (lisa)kulu. Asjaolu, et rentnik on rajanud ja kaitseala valitseja on lubanud rajada karjatara viisil, mis ei ole kooskõlas kehtiva õigusega, ei anna alust eeldada, et kohalik omavalitsus peab sellise olukorra tagantjärele heaks kiitma.

Jõelähtme valla nõusolek kallasraja tõkestamiseks lahendab vaid eelkirjeldatud formaalse vastuolu, kuid ei lahenda sisulist probleemi, mis on Kostivere karstialale juurdepääsu võimaldamine igaühele ja igal ajal. KeA ei pea kallasraja tõkestamisega kaasnevat avaliku huvi riivet märkimisväärseks, põhjendades, et populaarseim vaatamisväärsus Kostivere maastikukaitsealal on nn suured urked, mis on eraldatud karjamaast ja mida on võimalik külastada ka ilma kõnealuse karjatatavast alast läbi minemata (ala külastades on võimalik sõidukid parkida Rebala muuseumi juures olevasse parklasse ja Kostivere maastikukaitseala karstivorme külastada liikudes jalgsi mööda Jõelähtme jõe kallasrada väljaspool karjatatavat ala). Rõhutate, et edaspidi, kui Jõelähtme vald annab nõusoleku Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks, siis on kallasrada ligipääsetav mitte suletud, kuna taraga tõkestatud kohtadest tuleb rajada läbi- või ülepääsud. 

Faktiliselt on Kostivere aleviku poolsel jõelõigul kallasrada käesoleval ajahetkel mitte tõkestatud, vaid suletud. Suletud on kallasrada olnud alates karjatara rajamisest 2019. aastal, väheste mööndustega, mis ei ole rentniku poolt soovitud tegevuste tulemusel kallasrajal liikumist võimaldanud (vesi on karjatara ümber lükanud vms). Seni ei ole rentnik taganud kallasrajal karjatarast üle- ega läbipääsu.

Kuigi käesolev taotlus käsitleb kallasraja tõkestamise lubamist, siis on mõistlikult ettenähtav, et kui kallasrada kuulub karjatatava ala sisse, siis päriselus juhtub tõenäoliselt see, et tõkestamise sildi all faktiliselt tegelikult kallasrada suletakse vähemalt mingiks perioodiks karjatamise ajal. Ka eelmises kirjas käsitlesime asjaolu, et praktikas on rentnik juba varasemalt rendilepingus ette nähtud karjatara ülepääsud eemaldanud tauditõrje seaduse alusel (al 28.05.2021 kuni ebamäärase karjatamise aja lõpuni sügisel) ning keelanud maa-alal isikute liikumise, kutsunud turismigruppidele ja koolilastele politseid jms. 

Veegi enam näitab rentniku soovimatust arvestada Kostivere karstialal teiste isikute ja avalikkusele huviga ning tegelikku eesmärki kallasrada sulgeda, asjaolu, et 28.05.2021 tauditõrje seaduse alusel eemaldatud ülepääsud karjatarast on käesoleva ajahetkeni tagasi paigaldamata ning karjatara väravad suletud. Pole vaidlust, et seitsmetestkümnes veebruar ei ole enam sügis ja karjatamise aeg lõppes kuid tagasi. Nagu 23.08.2021 ja 17.12.2021 kirjas märkisime, on siinkohal märgatav konflikt Teie taotluse ja rentniku tegevuse vahel. Üheltpoolt soovitakse alale paigaldada tarast ülepääsud, teisalt keelab rentnik kogu karjatamise alal viibimise. Kallasraja tõkestamisel ning ülepääsude rajamisel viibiksid karstiala külastajad siiski karjatamise alal, mida on rentnik pidanud lubamatuks ja ohtlikuks nii kariloomadele kui ka inimeste elule ja tervisele.

Märgime, et ka kaitsekorralduskava näeb ette alternatiivseid koosluste säilimise tagamise viise – niitmine ja karjatamine. Asjaolu, et niitmine on keeruline, ajamahukas ja kulukas, ei tähenda, et tegemist ei oleks teostatava alternatiiviga. Nagu ka varasemalt märkisime – avalikku huvi, st kallasraja avatust ei saa üle kaaluda mugavus või meetme rahaline soodsus. Märgime, et Kostivere karstialal karjatatakse vaid loetud aastad. Seega varasemalt kaitsekorralduskava alusel olid koosluste säilimiseks vajalike tegevuste teostamine võimalik ka niitmise teel. Jõelähtme vald ei näe, et võrreldes enne maa-alal karjatamiste alustamist oleks mingid faktilised asjaolud karstialal muutunud niivõrd, et enam looduslike koosluste kaitsmiseks ei ole võimalik alternatiivi ehk niitmist kallasrajal ega jõesängis kasutada. Lisaks märgime, et kummaline ja vastuoluline on kallasraja tõkestamise vajalikkus just osal jõelõigul, mitte kogu kallasraja ja jõesängi ulatuses. Mil viisil ja kuidas saab Keskkonnaameti hinnangul hooldatud karstiala süda ning jõe kallasrada ja –säng Jõelähtme küla poolses osas jääb arusaamatuks. Kokkuvõttes leiame, et kallasraja tõkestamise eesmärk taotluses näidatud asukohas on pigem soov rentniku senist õigusvastast tegevust viia kooskõlla õigusruumis kehtivate normidega, rentniku mugavuse ja teostatavate tegevuste hinnaga. 

Eelnevast tulenevalt jääb Jõelähtme vald 23.08.2021 kirjas nr 10-9/2933-1 ja 17.12.2021 kirjas nr 10-9/2933-4 toodud seisukohale, et Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamise vajadus ei ole põhjendatud ja otstarbekas ega proportsionaalne igaüheõigusega kallasrajal liikuda. Jõelähtme vald ei ole nõus Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamisega.

Lugupidamisega

(allkirjastatud digitaalselt)
Väino Haab
vallavolikogu esimees